Šis keistos išvaizdos gyvūnas vadinamas „Meksikiečiu“ priklauso Tigrinių Salamandrų būriui. Lervai nepavyksta transformuotis į kitą augimo stadiją todėl suaugę Aksolotliai lieka vandeniniais gyvūnais su žiaunomis. Aksolotliai kilę iš Meksiko miesto ežerų ir dar vadinamas Ajolote (Meksikietiškas kurminis driežas). Šie gyvūnai dažnai naudojami moksliniuose tyrimuose dėl jų savybės regeneruoti daugumą savo kūno dalių, lengvai dauginasi ir gamina didelius embrionus. Dažnai laikomi kaip naminiai gyvūnai.
Šie gyvūnai dažnai sumaišomi su vandens šuniukais (Ambystoma Tigrinum, Ambystoma mavortium), kurie yra vandeninės salamandros mažai ką bendro turinčios su Aksolotliais.
Suaugusęs Aksolotlis tampa, kai jam sueina 18-24 mėnesiai, ilgis apie 15- 45 cm, dažniausiai pasitaikantis dydis apie 23 cm, labai retai užauga iki 30 cm. Aksolotlis labai panašus į salamandros jauniklį, turi išorines žiaunas ir uodegos peleką prasidedantį už galvos iki uodegos galiuko. Galva plati, o akys be vokų. Galūnės išsivysčiusios ir turi ilgus plonus pirštus. Patelės atskiriamos pagal jų platesnį kūnelį pilna kiaušinėlių. Galvoje esančios trys poros išorinių žiaunų antenų (rami) padeda kontroliuoti deguonimi praturtintą vandenį. Ant išorinių žiaunų antenų esantys plaušeliai padeda sumažinti dujų išskyrimą aplink esančioje aplinkoje. Keturios žiaunų ertmės kartu su žiaunų čiuptukais paslėptos po išorinėmis žiaunomis. Aksolotliai turi vos pastebimus nykstančius dantukus, kurie būtų išsivystę perėjus į kitą augimo stadiją.
Pagrindinis maitinimosi būdas- siurbimas, kurio metu žiaunose esančios ertmės užsiveria. Išorinės žiaunos skirtos kvėpavimui. Aksolotliai būna 4 skirtingų spalvų, dvi iš jų natūraliai atsirandančios ir dvi mutavusios. Gamtoje pasitaiko natūrali įvairių atspalvių ruda dažniausiai su dėmelėmis ir juoda. Mutavusios spalvos: bliški rausva su juodomis akimis ir albinosas ( auksinė, ar bliški rausva su rausvomis akimis).
Nelaisvėje aksolotliai gyvena esant 14 - 20 ºC , geriausiai 17-18 ºC temperatūrai. Kaip ir kitiems šaltakraujams gyvūnams žemesnė temperatūra sulėtina medžiagų apykaitą. Per aukšta temperatūra gali sukelti stresą ir skatinti apetitą. Chlorinas esantis vandenyje iš čiaupo labai pavojingas Aksolotliams. Vienam Aksolotliui reikia apie 40 L vandens, gylis apie 15 cm. Aksolotliai didžiąją laiko dalį praleidžia dugne.
Maistas: mėsėdis, valgo smulkius kirminus, vabzdžius ir smulkias žuvytes. Aksolotlis suranda maistą pagal kvapą ir iškarto įtraukia maistą į savo skrandį. Nelaisvėje valgo įvairų paruoštą maistą , tame tarpe upėtakio ar lašišos gabalėliai, šaldytos ar gyvos uodo truklio lervos ar sliekai.